Az ELTE TTK HÖK Alapszabálya
Utolsó módosítás: 2005. július 9. 
Értelmező rendelkezések, alkalmazott rövidítések
Alapszabály
Az ELTE TTK Hallgatói Önkormányzat Alapszabálya
Alapítvány
Az ELTE TTK Hallgatói Alapítvány
Felügyelő bizottság
Az Alapítvány Felügyelő bizottsága
Közgyűlés 
Az ELTE TTK Hallgatói Önkormányzat Közgyűlése
Kuratórium
Az Alapítvány Kuratóriuma
Megfigyelési jog 
Egy személy megfigyelési joggal vesz részt az ülésen, akkor azokat a jogokat sem gyakorolhatja, amelyek a tanácskozási jogú tagokat megilletik. Ha egy ülés nyilvános, azok, akiket az alapszabály vagy a bizottság határozata nem ruház fel legalább tanácskozási joggal, az ülésen megfigyelési joggal vesznek részt. 
Önkormányzat: 
Az ELTE TTK Hallgatói Önkormányzat. 
Szavazati arányok 
Egyszerű többség: a szavazatok több, mint fele egyetértő. 
Kétharmados többség: a szavazatok több, mint kétharmada egyetértő. 
Szótöbbség: a támogató szavazatok aránya nagyobb, mint az ellenzőké. 
Szavazati jog
Ha egy személy szavazati joggal vesz részt az ülésen, akkor javasolhatja az ülésen napirendi pont megtárgyalását, hozzászólhat a napirendi pontokhoz és szavazhat valamennyi kérdésben. 
Tanácskozási jog 
Ha egy személy tanácskozási joggal vesz részt az ülésen, akkor javasolhatja az ülésen napirendi pont megtárgyalását, hozzászólhat a napirendi pontokhoz, de nem gyakorolhatja azokat a további jogokat, amelyek a szavazati jogú tagokat illetik meg, és nem szavazhat.
Tisztségviselők
Az önkormányzat tisztségviselői az elnök, az elnökhelyettesek, a biztosok, a szakterületi koordinátorok és az ellenőrző bizottság tagjai.
Választmány 
Az ELTE TTK Hallgatói Önkormányzat Választmánya. 
Általános rendelkezések
1.	Az Önkormányzat neve: Eötvös Loránd Tudományegyetem (a továbbiakban: Egyetem) Természettudományi Kar (a továbbiakban: Kar) Hallgatói Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat), rövidítése: ELTE TTK HÖK, székhelye: 1117 Budapest, Pázmány Péter sétány 1/A. Az Önkormányzat nemzetközi neve: Student Union of the Eötvös Loránd University Faculty of Science. 
2.	Az Önkormányzat a Kar hallgatóinak érdekképviseletét és érdekvédelmét látja el, gyakorolja a Magyar Köztársaság törvényeiben és jogszabályaiban, valamint az Egyetem és a Kar szabályzataiban a kari hallgatói önkormányzatra ruházott döntési, javaslattételi, véleményező és ellenőrző jogköröket, az ELTE Egyetemi Hallgatói Önkormányzat (a továbbiakban: EHÖK) munkájába bekapcsolódva az egyetemi szintű hallgatói ügyekben képviseli a Kar hallgatóit, ezen kívül az Önkormányzat céljaival összeegyeztethető egyéb tevékenységeket folytat. 
3.	Az Önkormányzat céljai: 
1.	ellátni a Kar hallgatóinak érdekképviseletét valamennyi, a hallgatókat érintő kérdésben, és minden illetékes kari, egyetemi és országos testületben,
2.	támogatni a Kar hallgatóinak szakmai és egyéb közösségi tevékenységét,
3.	javítani a hallgatók testedzésének, mint a szellemi tevékenységek egészséges kiegészítésének feltételeit és bővíteni az ezzel kapcsolatos lehetőségeket,
4.	folyamatosan tájékoztatni a Kar hallgatóit és oktatóit az Önkormányzat tevékenységéről, a Kar életével kapcsolatos kérdésekről, informálni pályázatokról, ösztöndíj- és álláslehetőségekről,
5.	megteremteni működése gazdasági hátterét, törekedve ezáltal saját anyagi függetlenségére,
6.	lehetőséget teremteni és segíteni a Kar hallgatóinak színvonalas külföldi ösztöndíjas képzését,
7.	együttműködni hazai és nemzetközi hallgatói szervezetekkel.
4.	Az Önkormányzat az előző pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében a következő feladatokat végzi: 
1.	megszervezi a hallgatói képviselők választását, és munkájukhoz biztosítja a szükséges infrastrukturális hátteret, 
2.	segíti a hallgatókat az egyetemi ügyintézésben, a hallgatók részére kedvezményes szolgáltatásokat nyújt, 
3.	állandó és időszakos pályázatokat ír ki a hallgatók támogatására, 
4.	lehetőséget teremt a Kar hallgatóinak szakmai területükön túlmutató közéleti, közgazdasági, jogi és más ismeretek megszerzésére és gyakorlására, 
5.	segíti a Kar hallgatóit az egyetemi sporttal kapcsolatos problémáik megoldásában, 
6.	az Egyetem szellemével összeegyeztethető vállalkozásokat folytat, 
7.	összegyűjti és rendszerezi a belföldi áthallgatási lehetőségekkel és külföldi ösztöndíjakkal kapcsolatos információkat, és segíti a hallgatókat a lehetőségek minél jobb kihasználásában, 
8.	folyamatos és szervezett kapcsolatot tart más hallgatói szervezetekkel. 
Az önkormányzat szervezeti felépítése
A közgyűlés
5.	Az önkormányzat legfelsőbb döntéshozó szerve a közgyűlés; valamennyi, az önkormányzatot érintő kérdésben döntést hozhat, valamennyi, alacsonyabb szintű bizottság, illetve tisztségviselő által hozott döntést megváltoztathat. 
6.	A közgyűlés döntési jogosultságait határozattal átruházhatja. 
7.	Azokban az esetekben, amikor a közgyűlés kizárólagos döntési jogosultsággal rendelkezik, a közgyűlés a döntési jogosultságot nem ruházhatja át. A közgyűlésnek kizárólagos döntési jogkörrel dönt: 
1.	Az elnök, az elnökhelyettesek és az ellenőrző bizottság tagjainak megválasztásról; 
2.	a tisztségviselők felmentéséről; 
3.	a választmány tagjairól; 
4.	az alapszabály elfogadásáról és módosításáról; 
5.	az önkormányzat költségvetésének elfogadásáról és módosításáról; 
6.	más szervezetekkel való egyesülésről; 
7.	az önkormányzat feloszlatásáról. 
8.	A közgyűlés szavazati joggal rendelkező tagjai az önkormányzat választott képviselői. A szavazati jog nem ruházható át. A választások rendjéről az alapszabály melléklete rendelkezik. 
9.	A közgyűlés szavazati jogú tagjainak joguk van tájékoztatást kérni a tisztségviselőktől a tevékenységi körükbe tartozó kérdésekről. A közgyűlési képviselők tanácskozási joggal vehetnek részt a választmány ülésein. 
10.	A közgyűlés ügyrendjét az alapszabály melléklete szabályozza. 
A választmány
11.	Az önkormányzat két közgyűlés közötti fő döntéshozó szerve a választmány. Amennyiben az alapszabály vagy közgyűlési határozat másképp nem rendelkezik, valamennyi, az önkormányzat életét érintő kérdésben döntést hozhat. 
12.	A választmány szavazati jogú tagjai az elnök, az elnökhelyettesek, valamint a közgyűlés által választott további tagok. A további tagok száma eggyel több, mint az elnökségi tagok száma, de minimum a szakterületek számával megegyező. Amennyiben így a választmány páros számú szavazati jogú tagból áll, a közgyűlés még egy további tagot választ. A választmány közgyűlés által választott tagjai az önkormányzat tagjai közül kerülnek ki. 
13.	A választmány ügyrendjét az alapszabály melléklete szabályozza. 
A szakterületi csoportok
14.	A könnyebb és áttekinthetőbb munkavégzés érdekében a képviselők munkájukat szakterületi csoportokban - biológia, fizika, föld- és környezettudomány, kémia, matematika - végzik. 
15.	Bármelyik képviselő bármelyik - akár több - szakterületi csoportban dolgozhat; ehhez a képviselő megválasztásával alanyi jogot szerzett magának. Ezt a szándékát írásban jeleznie kell a megfelelő szakterület koordinátorának. Ha a képviselő abban a szakterületi csoportban kíván dolgozni, amelyik választási csoportban bekerült, akkor erről nem kell nyilatkoznia. Amennyiben nem kíván tovább az adott szakterületi csoportban dolgozni, ezt szintén köteles írásban - haladéktalanul - jelezni.
16.	A szakterületi csoportok nem minősülnek döntéshozó testületnek, nem hozhatnak kötelező érvényű döntéseket; ugyanakkor tagjai kötelesek az önkormányzat döntéshozó testületei által hozott határozatokat betartani. 
Tisztségviselők
17.	Az önkormányzat bizonyos körülhatárolt feladatok elvégzésére, a napi ügyvitellel kapcsolatos döntések meghozatalára tisztségviselőket nevez ki.
18.	A tisztségviselők beszámolási kötelezettséggel tartoznak a választmánynak és a közgyűlésnek.
19.	A tisztségviselő munkáját szükség esetén egy bizottság is segítheti, amely segíti a tisztségviselőt a döntések meghozatalában, a döntés-előkészítésben. Ezekről a bizottságokról az alapszabály tisztségviselőkről szóló részében kell rendelkezni.
20.	A tisztségviselők kötelesek a feladatkörük elvégzéséhez szükséges szabályzatokat, jogszabályokat ismerni és figyelemmel kísérni, azok változásairól az önkormányzatot tájékoztatni.
21.	A tisztségviselők munkájukért állandó ösztöndíjban részesülnek.
22.	Egy személy csak egy tisztségviselői posztot tölthet be.
Az elnök
23.	Az önkormányzat működését az önkormányzat elnöke irányítja. 
24.	Az önkormányzat elnökét a közgyűlés választja. 
25.	Az elnöknek az önkormányzat tagjának kell lennie. 
26.	Feladata különösen: 
1.	A közgyűlés és a választmány munkájának koordinálása; 
2.	a kari hallgatói érdekképviselet irányítása; 
3.	az önkormányzat képviselete kari, egyetemi és országos fórumokon, rendezvényeken.
27.	Utalványozási jogköre van az önkormányzat alszámlájáról.
28.	Tisztsége alapján tagja: 
1.	az egyetemi tanácsnak; 
2.	a kari tanácsnak; 
3.	a dékáni tanácsnak; 
4.	az EHÖK Közgyűlésének; 
5.	az EHÖK Elnökségének; 
6.	a HÖOK Közgyűlésének.
7.	a kar Költségvetési Bizottságának. 
29.	Az Önkormányzat egyetértési jogát az elnök gyakorolja.
Az elnökhelyettesek
30.	Az elnök munkáját az elnökhelyettesek segítik. Az elnökhelyettesek részt vesznek az önkormányzat irányításában, a döntéshozatalban, az önkormányzati képviselet koordinálásában. 
31.	Az elnökhelyetteseket a közgyűlés választja. 
32.	Az elnökhelyetteseknek az önkormányzat tagjainak kell lenniük.
33.	Az elnökhelyettesek felsorolását, feladatköreik leírását az alapszabály melléklete szabályozza. 
A biztosok
34.	Az önkormányzat bizonyos feladatkörök szakmai koordinálására, végrehajtására biztosokat nevez ki. 
35.	A biztosokat a közgyűlés vagy a választmány választja. 
36.	A biztosok tanácskozási jogú tagjai a választmánynak, ha nem delegáltak, illetve a közgyűlésnek, ha nem képviselők. 
37.	A biztosok felsorolását, feladatköreik leírását az alapszabály melléklete szabályozza. 
38.	A közgyűlés, illetve a választmány a mellékletben felsoroltakon kívül, határozott időre, egy adott feladat ellátására eseti biztost is kinevezhet. 
Az ellenőrző bizottság tagjai
39.	A közgyűlés az önkormányzat munkájának ellenőrzésére három tagú ellenőrző bizottságot választ. 
40.	A bizottság tagjai ellenőrzik, hogy az önkormányzat működése a jogszabályoknak és különösen az alapszabályának megfelelően történik-e; az esetlegesen tapasztalt szabálytalanságokról a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatják az önkormányzat választmányát, illetve közgyűlését. 
41.	A bizottság tagjainak az önkormányzat tagjainak kell lenniük 
42.	A bizottság tagjai maguk közül választják az ellenőrző bizottság elnökét, aki koordinálja és vezeti a bizottság munkáját, valamint ellenjegyzési joga van az önkormányzat alszámlájára.
43.	A bizottság tagjai tanácskozási jogú tagjai a választmánynak. 
44.	A bizottság tagjai semmilyen egyéb tisztséget nem tölthetnek be az önkormányzaton belül, nem vállalhatnak képviseleti, illetve személyre szabott felelősséghez kötött feladatokat. 
A szakterületi koordinátorok
45.	Az egyes szakterületi csoportok munkájának koordinálására a közgyűlés szakterületi koordinátorokat nevez ki. 
46.	A szakterületi koordinátorok feladatai: 
1.	Az önkormányzat rendezvényein - ahol ez szükséges - gondoskodnak a megfelelő számú hallgató, képviselő bevonásáról a feladatok ellátásába. 
2.	Tájékoztatják a szakterület hallgatóit az őket érintő kérdésekről. 
3.	Összegyűjtik a szakterületi delegáltaktól a képviseleti munka során szerzett információkat, és ezekről rendszeresen tájékoztatják a választmányt, illetve szükség esetén a közgyűlést.
Delegáltak
47.	Az önkormányzat közgyűlése, illetve választmánya az egyetemi, kari bizottságokba, illetve szükség esetén a különböző országos szervezetekbe tagokat delegál, akik az adott testületben képviselik az önkormányzat érdekeit. 
48.	A delegáltaknak az önkormányzat tagjainak kell lenniük. 
49.	Amennyiben az adott testületbe delegáltak létszáma ezt megengedi, törekedni kell arra, hogy az egyes szakterületek lehetőség szerint arányosan legyenek képviselve. 
50.	Minden egyéb esetben a választmány is jogosult az adott delegálásokat megtenni. 
51.	A delegáltaknak kötelességük az adott testület ülésein rendszeresen megjelenni és az ülésekről az önkormányzatot rendszeresen tájékoztatni. 
Az önkormányzat működése
52.	Az önkormányzat választási ciklusokban működik; egy ciklus az alakuló közgyűlésen kezdődik és a záró közgyűlésen ér véget. Az alakuló közgyűlésen áll fel és kezdi meg működését az adott évre megválasztott közgyűlés; a záró közgyűlésen (amelynek meg kell előznie a következő alakuló közgyűlést) az önkormányzat befejezi éves tevékenységét és a megválasztott tisztségviselők leköszönnek. 
53.	A záró, illetve az alakuló közgyűlést minden évben a rendes évi választásokat követően, az őszi szorgalmi időszak kezdete előtt kell megtartani. 
54.	. A képviselő-választás rendjéről az alapszabály melléklete rendelkezik. 
55.	Az önkormányzat közgyűlésének rendes ülését minden félévben legalább kétszer össze kell hívni. 
56.	A közgyűlések között a választmány üléseit a szorgalmi időszakban legalább kéthetente egyszer, a vizsgaidőszakban szükség szerint, legalább egyszer össze kell hívni. 
Tisztségviselők, delegáltak választása
57.	A tisztségviselők megválasztását az alapszabály vonatkozó rendelkezései szerint a választmány vagy a közgyűlés végzi. Minden tisztségviselő megválasztása azonos rendben, titkos szavazással történik. 
Jelöltállítás
58.	Jelöltet a választmány vagy a közgyűlés tanácskozási jogú tagja állíthat. 
59.	A jelöltnek nyilatkoznia kell, a jelölés elfogadásáról. Ez történhet az ülésen, szóban, illetve előzetesen, írásban, amikor az illető az elnöknek eljuttatott nyilatkozatában jelzi, hogy jelölése esetén elfogadja-e a jelölést. 
A jelöltek meghallgatása
60.	A jelöltek a szavazás előtt egymás távollétében röviden ismertetik elképzeléseiket a poszt betöltéséről, majd távollétükben a választmány vagy a közgyűlés vitát folytat a jelöltek alkalmasságáról. Jelen paragrafus szabályozása alól a választmány vagy a közgyűlés kétharmados szavazással hozott határozata mellett lehet eltérni. 
Szavazás
61.	A tisztségviselők megválasztása minden esetben egyenként, titkosan történik; az egyes szavazások azonban történhetnek egy szavazólapon. Ebben az esetben a szavazólapon egyenként fel kell tüntetni, hogy a szavazó melyik tisztségviselőre melyik személyt kívánja megválasztani. Ha egy vagy több posztra csak egy jelölt van, akkor az adott jelölt(ek) elfogadását egy "igen" szavazattal is lehet jelezni. Ha valaki egyik jelöltet sem tartja alkalmasnak, nem szavazatot adhat le. Az egyértelműen nem azonosítható szavazólapok érvénytelen szavazatnak minősülnek. 
62.	A tisztségviselők megválasztása kétharmados többséggel történik. 
63.	Kettőnél több jelölt esetében, ha a választás első fordulójában egyik jelölt sem kapott kétharmados többséget, a legkevesebb szavazatot kapott jelölt kiesik, és új fordulót kell tartani. Ha háromnál több jelölt van, akkor a második fordulóba a három legtöbb szavazatot kapó jelöltek kerülnek be. 
64.	Ha már csak két jelölt van, de egyikőjük sem kapott kétharmados többséget, vagy a posztra jelölt egyetlen személy sem kapta meg a kétharmados többséget, a választási eljárást a jelöltállítástól kezdve meg kell ismételni. Ha ekkor sem kap egy jelölt sem kétharmados többséget, új szavazást kell tartani, amikor már az egyszerű többség is elegendő a tisztségviselői poszt betöltéséhez. Ha így sem sikerült tisztségviselőt választani, a választás eredménytelen.
65.	A Kuratórium elnökének és titkárának megválasztására a tisztségviselők választására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Delegáltak választása
66.	Delegáltak választása esetén a jelöltállítás kérdésében a tisztségviselőkre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
67.	A jelölteket csak akkor kell meghallgatni, ha ezt legalább egy képviselő kéri.
1.	Ha egy bizottságba csak egy tagot lehet delegálni, a delegáltak megválasztására a tisztségviselők választására tart.
2.	Ha két soron következő jelölt ugyanannyi szavazatot kapott, és mindkettőjük megválasztásával a közgyűlés túllépi a bizottságba delegálható tagok számát, új fordulót kell tartani. Ebben a fordulóban már csak az ezekre az azonos számú szavazatot kapott jelöltekre lehet szavazni, a bizottságba a legtöbb szavazatot kapott jelöltek kerülnek be. Ha így sem sikerül a kérdést eldönteni, újabb szavazási fordulókat kell tartani, amelybe mindig az azonos számú szavazatot betöltött jelöltek kerülnek be. Amennyiben két egymás után következő választási fordulóba pontosan ugyanazon jelöltek kerülnek be, és a kérdést a második fordulóban sem sikerül eldönteni, a választást eredménytelennek kell nyilvánítani.
68.	Eredménytelen választás esetén
1.	ha az adott posztra a közgyűlés választhat tisztségviselőt, az alapszabályban meghatározott lehető legrövidebb időn belül rendes közgyűlést kell összehívni, ahol a közgyűlés dönthet az alapszabály módosításáról, vagy új választást tarthat; 
2.	ha az adott posztra a választmány állíthat tisztségviselőt, választmányi ülést kell összehívni, ahol új kísérlet történik a poszt betöltésére. Amennyiben ez eredménytelen, rendes közgyűlést kell összehívni, ahol a közgyűlés dönthet az alapszabály módosításáról vagy új választást tarthat; 
69.	Amennyiben az elnök megválasztása eredménytelen, a közgyűlés köteles szótöbbséggel ügyvivő elnököt kijelölni, és megjelölni a következő közgyűlés időpontját
70.	Az ügyvivő elnök csak a közgyűlés által hozott döntéseket hajthatja végre.
71.	A tisztségviselő mandátumának megszűnése után köteles a megválasztott tisztségviselőnek a lezárt és függő ügyeket, a tevékenységhez szükséges információkat átadni, az átadásról jegyzőkönyvet készíteni, valamint azt 8 napon belül eljuttatni az egyetem és a kar vezetéséhez.
72.	A Kuratórium és a Felügyelő bizottság tagjainak megválasztására a delegáltak megválasztására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Lemondás
73.	Amennyiben egy tisztségviselő munkáját nem kívánja többé ellátni, ezen szándékát írásban jeleznie és indokolnia kell az őt megválasztani jogosult testületnek, amelyet a lehető legrövidebb időn belül össze kell hívni - a közgyűlés esetében rendkívüli ülést kell tartani - amelyik szavaz a lemondás elfogadásáról. Amennyiben ismételten benyújtja lemondását, a közgyűlés szavazás nélkül tudomásul veszi a tisztségviselő bejelentését. A lemondás után a testület gondoskodik új jelölt megválasztásáról.
Állandó ösztöndíjak
74.	A tisztségviselők, az alapítvány elnöke és titkára munkájukért a tanév idejére állandó havi ösztöndíjban részesülnek. Az állandó ösztöndíj havi összege az egy főre jutó éves hallgatói normatíva bizonyos százaléka, az alábbiak szerint: 
1.	az elnök: 50%; 
2.	az elnökhelyettesek, az informatikus, az alapítvány elnöke: 40%; 
3.	a biztosok, az alapítvány titkára: 30%; 
4.	a szakterületi koordinátorok: 10%; 
5.	az ellenőrző bizottság tagjai: 10%. 
A tisztségviselőkkel szemben alkalmazható szankciók
75.	Ha az önkormányzat tisztségviselőjének munkájával kapcsolatban panasz merül fel, az ügyrendben meghatározott módon, napirendi pontként bármely erre jogosult személy kezdeményezheti a tisztségviselő rendkívüli beszámoltatását a választmánynál vagy a közgyűlésnél. 
76.	Ha a rendes vagy a rendkívüli beszámolót a testület nem fogadja el, a tisztségviselő egyhavi ösztöndíját meg kell vonni. Ha a tisztségviselőnek egyszer más megvonták az ösztöndíját az ismételt ösztöndíj-megvonásról külön kell dönteni.
77.	Ha egy tisztségviselő ösztöndíját egy testület egyszer már megvonta, és egy újabb panasz nyomán a beszámolót ismételten elutasítja, a választmány egyszerű többséggel javasolhatja a tisztségviselő felmentését (ebben az esetben rendkívüli közgyűlést kell összehívni), a közgyűlés pedig kétharmados többséggel dönthet a képviselő felmentéséről. 
Mellékletek
1. A képviselők megválasztásának rendje
1.	A közgyűlés - kétharmados többséggel – legalább háromtagú választási bizottságot választ. A választási bizottságnak az önkormányzat tagjaiból kell állnia; megválasztásukkor nyilatkozniuk kell arról, hogy a következő ciklusban nem kívánnak képviselők lenni, és nem is indulhatnak a választásokon. 
2.	A szavazás szakterületi csoportonként történik, minden hallgató abban a szakterületi csoportban indulhat, amelyik szakterülethez tartozó szakon tanulmányokat folytat, és azok a hallgatók szavazhatnak rá, akik az adott szakterületi csoporthoz tartozó szakokon, szakpáron tanulmányokat folytatnak. Minden hallgató csak egy szakterületi csoportban indulhat, illetve csak egy szakterületi csoport jelöltjére szavazhat. Amennyiben egy hallgató több szakterületi csoportba is tartozhatna, abba a szakterületi csoportba kerül, amelyikhez tartozó szakpárra előbb iratkozott be először. A szakok felosztása szakterületi csoportok szerint: 
1.	Biológia: biológia-környezettan, biológia-kémia, biológia-földrajz, biológia-fizika, biológia-informatika, biológia-matematika, biológia-testnevelés, biológia-számítástechnika, biológia, biológus, biológus-biológia, biológus-környezettan.
2.	Fizika : fizika-környezettan, fizika-technika, fizika-informatika, angol-fizika, informatika-technika, fizika-kémia, fizika, fizikus, csillagász, geofizikus, alkalmazott fizikus, mérnök-fizikus, fizikus informatikus, fizikus-fizika, csillagász-fizika.
3.	Kémia: kémia-környezettan, kémia-informatika, kémia-számítástechnika, kémia, informatikus vegyész, vegyész, vegyész-kémia.
4.	Föld- és környezettudomány: földrajz-környezettan, földrajz-informatika, földrajz-történelem, angol-földrajz, német-földrajz, olasz-földrajz, orosz-földrajz, földrajz-számítástechnika, földrajz-testnevelés, környezettudomány, meteorológus, geológus, geográfus, geológus-földrajz, geográfus-földrajz.
5.	Matematika: matematika-fizika, matematika-német, matematika-angol, matematika-informatika, matematika-számítástechnika, matematika-informatikus könyvtáros, latin-matematika, matematika, matematikus, alkalmazott matematikus, matematikus-matematika, alkalmazott matematikus-matematika.
6.	A doktoranduszokat a választások alatt egy külön szakterületnek kell tekinteni.
A választások kiírása
3.	A választások időpontját a tavaszi félév szorgalmi időszakának második felére a választási bizottság írja ki. A kiírásban meg kell jelölni a jelöltállítás kezdetének és végének időpontját, valamint a szavazás idejét és helyét. A kiírást le kell közölni az önkormányzat lapjában, meg kell jelentetni az önkormányzat honlapján. 
4.	Jelöltállításra legalább két, szavazásra minimum egy, maximum két hetet kell biztosítani. 
A választás menete
5.	A választáson a kar bármely hallgatója indulhat; indulási szándékát a jelöltállítási időszakban írásban jeleznie kell a választási bizottságnak. 
6.	A szavazás a szavazási bizottság által elkészített szavazólapokon történik. A szavazólapokon fel kell tüntetni az adott szakterületi csoport nevét, a szakterületi csoporthoz tartozó jelöltek nevét ábécésorrendben, és lehetővé kell tenni, hogy a szavazók a támogatni kívánt – maximum hat, doktoranduszok esetén maximum három – jelöltet egyértelműen megjelölhessék.
7.	A szavazást a választási bizottság bonyolítja le. A szavazást a szavazási időszakban minden oktatási napon a 8-18 óráig terjedő időszakban legalább négy órán keresztül biztosítani kell a választási kiírásban megjelölt helyen. 
8.	A szavazás titkos; a szavazatokat a választók a választási bizottság által lezárt urnákban helyezik el. Az urnákat a szavazási időszak végéig felbontani tilos. 
A szavazás végeredménye
9.	A választási bizottság a szavazási időszak vége után legkésőbb három munkanappal megállapítja és nyilvánosságra hozza a szavazás végeredményét. A választás eredményét meg kell jelentetni az önkormányzat honlapján. 
10.	A választás érvényes, ha azon a hallgatók legalább egynegyede részt vett. 
11.	A választás eredményének megállapítása az alábbiak alapján történik: 
1.	Minden szakterületről a hat legtöbb szavazatot szerző lesz képviselő, kivéve a doktoranduszokat, ahonnan legfeljebb három fő. Ha ennél kevesebben indulnak egy szakterületen, akkor értelemszerűen mindenki képviselő lesz, aki birtokolja legalább az adott szakterületen leadott szavazatok tíz százalékát.
2.	Amennyiben vannak még az szakterületen leadott szavazatok tíz százalékát megszerző jelöltek, minden szakterületen megállapításra kerül a szakterületi részvételi arány (az adott szakterületen szavazatot leadó hallgatók száma osztva az adott szakterület összes hallgatójának számával). Egy táblázatot kell készíteni, amelynek oszlopai jelölik sorban a szakterületeket. Az első sorban szerepel az adott szakterület részvételi aránya, következő sorban a részvételi arányok fele, a következőben a harmada, így egészen a részvételi arány tizedéig. Ezután a legnagyobb számot tartalmazó oszlophoz tartozó szakterületi csoport legtöbb szavazatot szerző jelöltje kerül be a képviselők közé, majd a második legnagyobb számot tartalmazó oszlophoz tartozó szakterületi csoport jelöltje stb., egészen addig, míg van még szavazatot szerző jelölt, vagy ezen a módon tíz hely betöltésre nem került. Ha olyan szakterület csoport kerül sorra, amelyik nem tud felmutatni szavazatot szerző jelöltet, a következő legnagyobb számot kell tekinteni.
2. A Közgyűlés ügyrendje
A Közgyűlés összehívása
1.	A Közgyűlés rendes vagy rendkívüli ülést tarthat. A rendkívüli Közgyűlés minden, a Közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyben döntést hozhat, kivéve az alapszabály módosítását, és az elnök megválasztását.
2.	A Közgyűlést az elnök hívja össze. 
3.	Ugyancsak ülést kell tartani akkor, ha ezt a szavazati jogú tagok legalább egynegyede írásban kéri. A kérelemben meg kell jelölni, hogy rendes, vagy rendkívüli ülés összehívását kezdeményezik valamint annak okát. A rendes ülést a kérelem benyújtásától számított húsz, a rendkívüli ülést a kérelem benyújtásától számított tíz napon belülre össze kell hívni.
4.	A rendes ülésre a meghívókat az ülés előtt legalább tizennégy, a rendkívüli ülésre legalább hét nappal előbb, elektronikus vagy postai úton ki kell küldeni. A meghívónak tartalmaznia kell
1.	a közgyűlés helyét és időpontját;
2.	a várható napirendet.
5.	A közgyűlési meghívót ugyanilyen határidőkkel le kell közölni az önkormányzat honlapján, illetve a lehető legrövidebb időn belül meg kell jelentetni az önkormányzat lapjában.
A közgyűlés nyilvánossága
6.	Az önkormányzat közgyűlésének ülései, a benyújtott előterjesztések, az ülésekről készült jegyzőkönyvek és emlékeztetők nyilvánosak.
7.	A közgyűlés ülésein a kar hallgatói tanácskozási joggal vehetnek részt.
8.	A közgyűlés üléseire tanácskozási joggal meg kell hívni a kar dékánját is.
9.	A közgyűlés bárki másnak is engedélyezheti a részvételt, megfigyelési vagy tanácskozási joggal.
Határozatképesség
10.	A közgyűlés rendkívüli ülése határozatképes, ha azon a tagok több mint egyharmada jelen van.
11.	A közgyűlés rendes ülése határozatképes, ha azon a tagok több mint fele jelen van.
12.	A határozatképességet az ülés elején az ellenőrző bizottság állapítja meg és az ülés során folyamatosan ellenőrzi. Ha az ülésen az Ellenőrző Bizottság egyik tagja sincs jelen, akkor a közgyűlés kétharmados szavazással háromtagú szavazatszámláló-bizottságot választ, amely a szavazatszámlálást, illetve a határozatképesség ellenőrzését ellátja.
13.	Ha az ülés határozatképtelen, vagy az utolsó napirendi pont megtárgyalása előtt határozatképtelenné válik, egy héten belül rendkívüli közgyűlést kell összehívni változatlan napirenddel.
A levezető elnök
14.	Az ülés levezető elnöke az önkormányzat elnöke, vagy az általa felkért személy.
15.	Ha a levezető elnök nem az önkormányzat elnöke, akkor személyét a közgyűlésnek egyszerű többséggel, az ülés kezdetekor el kell fogadnia.
16.	Az ülést a levezető elnök nyitja meg és zárja be.
A napirend
17.	Napirendi pont tárgyalását az önkormányzat bármely tagja, illetve tisztségviselője kezdeményezheti, írásban, az ülés kezdete előtt legalább 72 órával, írásbeli előterjesztés benyújtásával. Az előterjesztéseket az ülés kezdete előtt legalább 48 órával az önkormányzat tagjai számára az önkormányzat honlapján hozzáférhetővé kell tenni.
18.	A közgyűlés rendes üléseinek első napirendi pontja az elnök, illetve a tisztségviselők beszámolója a legutóbb közgyűlés óta (záró közgyűlésen az alakuló közgyűlés óta) végzett tevékenységükről.
19.	Az előzetesen meghirdetett napirendi pontokat a levezető elnök napirendre veszi. Újabb napirendi pontot az önkormányzat bármely tagja, illetve tisztségviselője javasolhat az ülés elején; ezek napirendre vételéről a Közgyűlés egyenként, kétharmados szavazással dönt.
20.	Az ülés végleges napirendjét a közgyűlés egyszerű többséggel fogadja el.
21.	A már elfogadott napirendet az ülés közben a Közgyűlés kétharmados többséggel módosíthatja: új napirendi pontot vehet fel, megváltoztathatja a napirendi pontok sorrendjét, illetve törölhet elfogadott napirendi pontokat. Egy adott ülésen ugyanazt a pontot még egyszer napirendre tűzni nem lehet.
Az ülés menete
22.	A napirendi pontokat a közgyűlés sorban tárgyalja, azokat a levezető elnök nyitja meg és zárja le.
23.	A közgyűlés a napirendi pontokban felvetődött kérdésekben szavazással állást foglalhat vagy döntést hozhat. Döntéseit az önkormányzat közgyűlése egyszerű többséggel, nyílt szavazással hozza.
24.	Bármely képviselő ilyen irányú kérésére titkos szavazást kell tartani. Személyi kérdésekben mindig titkosan kell szavazni.
25.	Azon kérdésekben, amelyben a közgyűlésnek kizárólagos döntési jogköre van, a közgyűlés kétharmados többséggel dönt.
Az ülés dokumentálása
26.	A közgyűlés üléseiről hangfelvételt kell készíteni; ez egyben jegyzőkönyvként is szolgál. A hangfelvételnek tartalmaznia kell az ülés időpontját, és az összes, a közgyűlésen elhangzott felszólalást, a megvitatott kérdésekben hozott határozatokat.
27.	A közgyűlésről a jegyzőkönyv alapján írásos emlékeztetőt kell készíteni. Az emlékeztetőt - ha az alapszabály másképp nem rendelkezik - az elnök által kinevezett személy készíti és az elnök hitelesíti. Az emlékeztetőnek tartalmaznia kell az ülés helyét is idejét, a napirendet, a megvitatott kérdéseket, a hozott határozatok szövegét és a határozatok szavazati arányait és a jelenléti ívet. Ha az ülés során ezt bármely felszólaló kéri, akkor az emlékeztetőnek tartalmaznia kell az adott felszólalás teljes, szó szerinti szövegét is.
28.	Az emlékeztetőt nyolc napon belül valamennyi képviselőnek és tisztségviselőnek ki kell küldeni, valamint az önkormányzat honlapján is elérhetővé kell tenni.
3. A Választmány ügyrendje
Az ülés összehívása
1.	A választmány üléseit az elnök hívja össze.
2.	A meghívókat az ülés előtt huszonnégy órával valamennyi képviselőnek és tisztségviselőnek ki kell küldeni. A meghívónak tartalmaznia kell
1.	az ülés helyét és időpontját,
2.	az előzetes napirendet.
Az ülések nyilvánossága
3.	A választmány előterjesztései, határozatai nyilvánosak.
4.	A választmány ülései az önkormányzat képviselői számára nyilvánosak, azon tanácskozási joggal vehetnek részt.
5.	A választmány - egyszerű többséggel - bárki másnak is tanácskozási vagy megfigyelési jogot adhat.
6.	A választmány háromnegyedes döntéssel zárt ülést rendelhet el.
Határozatképesség
7.	Az ülés határozatképes, ha azon a tagok több mint fele jelen van.
8.	A határozatképességet az ellenőrző bizottság mondja ki, és az ülés során folyamatosan ellenőrzi. Amennyiben az ülésen az ellenőrző bizottság egyik tagja sincs jelen, kétharmados szavazással a választmány egyik tanácskozási vagy szavazati jogú tagját kell megbízni a határozatképesség ellenőrzésével, és az esetről az önkormányzat elnöke a közgyűlésnek köteles beszámolni.
A napirend
9.	Napirendi pont tárgyalását az önkormányzat bármely képviselője, illetve tisztségviselője kezdeményezheti írásban az önkormányzat elnökénél. Az ülés előtt negyvennyolc órával beérkezett javaslatokat az elnök köteles napirendre venni.
10.	Az ülés elején el kell fogadni az ülés végleges napirendjét. Az előzetes napirenden nem szereplő pontokat a választmány csak kétharmados szavazással vehet fel.
11.	Az ülés közben napirendi pontok felvételére, törlésére, azok sorrendjének megválasztására kétharmados szavazással van lehetőség.
Az ülés levezetése
12.	A napirendi pontok tárgyalását az elnök vagy az általa felkért szavazati jogú tag irányítja.
13.	A választmány a napirendi pontokban foglalt kérdésekben szavazással foglalhat állást. A választmány döntéseit általában egyszerű többséggel hozza.
14.	A választmány személyi kérdésekben kétharmados, titkos szavazással szavaz.
Az ülés dokumentálása
15.	Nyilvános ülés esetén a választmány üléseiről emlékeztetőt kell készíteni. Az emlékeztetőnek tartalmaznia kell az ülés helyét és időpontját, a jelenléti ívet, a napirendi pontokat, a hozott határozatok szövegét, a szavazati arányokat.
16.	Az emlékeztetőnek továbbá tartalmaznia kell mindazon felszólalások tartalmi kivonatát, amelyeknél ezt a felszólaló kérte. Az emlékeztetőt - ha az alapszabály másképp nem rendelkezik - az elnök által felkért személy vezeti, és az elnök hitelesíti. Az emlékeztetőnek három munkanapon belül valamennyi képviselőnek és tisztségviselőnek meg kell küldeni, és fel kell tenni az önkormányzat honlapjára.
4. Az Önkormányzat tisztségviselői
Elnökhelyettesek
Szervező elnökhelyettes
1.	A szervező elnökhelyettes koordinálja az önkormányzat rendezvényeinek megszervezését, külső rendezvényeken való részvételét.
2.	A szervező elnökhelyettes a várható programokról folyamatosan tájékoztatja a választmányt; a konkrét programok szervezése előtt részletes költségvetést és programtervet készít, amelynek megvalósulását a választmány támogatató határozata mellett felügyeli.
3.	A szervező elnökhelyettes munkáját a szervező csoport segíti. A szervező csoportnak tagja legalább a szakterületi csoportok számával megegyező számú hallgató.
4.	A szervező csoport részt vesz a rendezvények megszervezésében, az előzetes programtervek kidolgozásában és a rendezvények lebonyolításában.
5.	Tisztsége alapján tagja az EHÖK Közgyűlésének.
Szociális elnökhelyettes
6.	A szociális elnökhelyettes felelős a térítésekkel és juttatásokkal kapcsolatos érdekképviseleti munka koordinálásáért. Segíti a hallgatókat a területén felvetődő problémáik megoldásában, folyamatosan tájékoztatja őket a vonatkozó szabályok változásáról, a különböző ösztöndíj lehetőségekről, térítési kötelezettségekről. 
7.	Tisztsége alapján tagja
1.	a kari tanácsnak,
2.	a kari ösztöndíjbizottságnak,
3.	az EHÖK Szociális és Ösztöndíjbizottságának,
4.	az Egyetem Ösztöndíjbizottságnak,
5.	az EHÖK Közgyűlésének.
Tanulmányi elnökhelyettes
8.	A tanulmányi elnökhelyettes felelős a tanulmányi ügyekkel kapcsolatos érdekképviseleti munka koordinálásáért. Segíti a hallgatókat tanulmányi problémáik megoldásában, folyamatosan tájékoztatja őket a tanulmányok végzésével kapcsolatos szabályok változásáról.
9.	Tisztsége alapján tagja
1.	a kari tanácsnak,
2.	a tanulmányi és oktatási bizottságnak,
3.	a Kari Kreditátviteli Bizottságnak,
4.	a kari Jegyzetbizottságnak,
5.	a kari Fegyelmi Bizottságnak,
6.	az EHÖK Közgyűlésének.
10.	A tanulmányi elnökhelyettes munkáját a tanulmányi csoport segíti. A csoport tagja legalább a szakterületi csoportok számával megegyező számú hallgató.
11.	A tanulmányi csoportot félévente legalább háromszor össze kell hívni. A csoport elé véleményezésre be kell terjeszteni az egyetemi vagy kari tanulmányi és vizsgaszabályzat módosításának tervezeteit, illetve szövegét; tájékoztatni kell őket a jellegzetes tanulmányi problémákról.
Biztosok
Főszerkesztő
12.	Az önkormányzat a hallgatók hatékonyabb informálása érdekében Tétékás Nyúz címen hetilapot ad ki, melynek kivitelezését a főszerkesztő végzi, illetve szervezi meg.
13.	A főszerkesztő - a választmány felhatalmazása alapján - felelős a lap nyomdai kivitelezésének megszervezéséért, a nyomdai előkészítéséért, a lap megjelentetéséhez szükséges cikkek megírásáért.
14.	A főszerkesztő a lap színvonalas megjelenése érdekében szerkesztőséget szervez, amelynek tagjai - az elvégzett munka függvényében - havi rendszerességgel eseti ösztöndíjban részesülnek. Az ösztöndíjak felosztásáról a főszerkesztő javaslat alapján a választmány dönt; ennek havi összege az egy főre jutó éves hallgatói normatíva 150%-a.
Informatikus
15.	Az önkormányzat informatikai eszközparkjának karbantartásáért és működtetéséért, az önkormányzat honlapjának fenntartásáért az informatikus felel.
16.	Az informatikus segíti az önkormányzat munkatársait a munkájuk során felmerülő informatikai problémák megoldásában.
Kollégiumi biztos
17.	A kollégiumi biztos koordinálja a kollégiumi ügyekkel kapcsolatos érdekképviseletet, folyamatosan tájékoztatja a hallgatókat a kollégiumi lehetőségekről, a vonatkozó szabályzatok változásairól.
18.	A kollégiumi biztos segíti az önkormányzat és a kollégiumi diákbizottságok közötti kapcsolattartást.
19.	Tisztsége alapján tagja az EHÖK Kollégiumi Összbizottságának.
Titkár
20.	A titkár végzi az önkormányzat iratkezelését, a tisztségviselők kérésére intézi az önkormányzat levelezését.
21.	A titkár elkészíti - az ügyrendi szabályzatok rendelkezései alapján - a közgyűlés, illetve a választmány emlékeztetőit.
Külügyi biztos
22.	A külügyi biztos segíti az önkormányzat tagjait külföldi vendéghallgatások, ösztöndíjas lehetőségek felkutatásában.
23.	A külügyi biztos gondoskodik arról, hogy az állandó jellegű, külföldi ösztöndíjakról szóló információk minél szélesebb körben elérhetők legyenek a kar hallgatói számára.
24.	Tisztsége alapján tagja az EHÖK Külügyi Bizottságának.
25.	A külügyi biztos munkáját az ösztöndíjas lehetőségek felkutatásában a külügyi csoport segíti, amely legalább két főből áll.
Sportbiztos
26.	A sportbiztos sportrendezvényeket szervez a kar hallgatóinak, közreműködik az egyetemi sportélet szervezésében.
27.	A sportbiztos rendszeresen tájékoztatja a kar hallgatóit az egyetemi sportolási lehetőségekről.
Általános biztos
28.	Az általános biztos nem rendelkezik alapszabályban rögzített feladatkörrel; a posztot egyedileg kidolgozott programokkal lehet megpályázni.
29.	A pályázó vállalja, hogy a programjában leírtak megvalósítására egész évben törekedni fog. A pályázatnak az Önkormányzat Alapszabályban deklarált célok valamelyikének (akár többnek is) a megvalósítását kell szolgálnia.
30.	A beérkezett pályázatokat a közgyűlés vagy a választmány bírálhatja el, a tisztségviselő-választásra vonatkozó szabályzat szerint. Amennyiben a pályázat eredménytelen, nem kell új közgyűlést tartani.
31.	Az általános biztos a többi tisztségviselőhöz hasonlóan állandó beszámolási kötelezettséggel tartozik a választmánynak, illetve a közgyűlésnek, mely testületek a tisztségviselő teljesítményét a programjában leírtakhoz képest vizsgálja.