Bemutatkozás
 
Gönci Balázs vagyok az ELTE TTK fizika tanár szakos hallgatója. Első diplomámat ezévben fizikusként, biofizika szakirányon szereztem, jelenleg a tanárszakot kiegészítő képzésben végzem. A képzés jellegéből adódóan heti két órám van ezáltal megfelelő mennyiségű időt tudok fordítani az EHÖKben vállalt feladataimhoz.
 
Az elmúlt években tanulmányaim mellett számos közéleti tevékenységet végeztem, ezek részletes ismertetését a szakmai önéletrajzom tartalmazza amelyet programomhoz csatoltam. Csupán három fontos területet ragadnék ki, a Magyar Fizikushallgatók Egyesületét (Mafihe) ahol elnökként tapasztalhattam egy szakmai diákszervezet lehetőségeit és komoly pályázati tapasztalatokra tettem szert, a Természettudományi Kar Hallgatói Önkormányzatát (TTK HÖK) ahol tanulmányisként jó kapcsolatokat kialakítva majd később elnökként ezeket kamatoztatva közelről megismerhettem az ELTE felépítését, az egyetem vezetését. A harmadik terület a TTK Hallgatói Alapítvány ahol jelenleg is elnökként tevékenykedem napról napra mind nagyobb tapasztalatot szerezve a piaci szféra gondolkodásában amely néha el-el térhet az egyetemen belüli látásmódtól.

Több éves Vezetői gyakorlatom valamint diplomám alapján, úgy érzem felkészülten és hitelesen tudnám képviselni az egyetemi hallgatóságot.

Jövőkép
 
Ahogyan Én látom, az EHÖK fő feladata, hogy a kari önkormányzatok munkáját támogassa, és az egyetem felé egységes hallgatói érdekképviseletet biztosítson. Ennek megteremtése a közösen megfogalmazott célokon és a karokról jött tisztségviselők csapatmunkáján kell, hogy alapuljon! Ennek sarokpillére egy erős és őszinte belső kommunikáció amelyre konszenzusos döntéshozatali rendszer épülhet amely biztos alapul szolgál mind a kari mind összegyetemi érdekvédelmi területen egyaránt. Az érdekképviselet mellett nem szorulhat háttérben a tanuló ember képének emberi oldala is amely a rendezvényeken, találkozókon, bulikon tud kiteljesedni. Meglátásom szerint a karokon több jó rendezvény van amely megérdemelné hogy összegyetemi rendezvénnyé nője ki magát és ehhez megválasztásom után szeretnék nem csak erkölcsi, de más hathatós támogatási formákat is biztosítani. Különösen igaz ez a kulturális és sport programokra ezzel is színesítve a műveltséget, hozzájárulva egyetemünk jó hírnevének öregbítéséhez.
A tanulás és szórakozás mellett az EHÖKnek csatolt értékeket is tudnia kell közvetíteni a hallgatóság számára. Ilyen fontos terület a hallgató-hallgató és hallgató-oktatók közötti kommunikációs tér biztosítása vagy a kollégiumi elhelyezés, albérletközvetítés. Haladva a korral fel kell tárni az elektronikus jegyzetkiadás lehetőségét, valamint megteremteni a lehetőséget hogy a hallgatóink rendelkezzenek az ehhez szükséges feltételekkel (számítógép, internetelérés, etr használat).
Mindezek a gondolatok akkor valósulhatnak meg, ha érdekszövetségek helyett szakmai kompromisszumokat kötve egy közös stratégia alakul ki ahol a karok nem egymással versenyezve, hanem egymást erősítve tudják elvégezni a feladataikat.
 
Hatékony, átlátható szervezeti felépítés
Jelenleg az EHÖK szervezeti szabályozása hiányos, számos kérdést nem rendez, logikailag nem egységes. Az elmúlt év végén megkezdődött a szervezeti reform előkészítése az új szabályzat kialakítása. Ennek a munkának a folytatása a kari vélemények alapján, az EHÖK koordinálása mellett elsődleges.
Az ELTE-nek és az ELTE Hallgatói Önkormányzataként nekünk az a feladatunk, hogy egy  megfelelően hatékony struktúrát alakítsuk ki. A felsőoktatási törvények közepette nem kívánok régi és új között hivatkozni. Létezik egy törvényi keretszabályozása, amit be kell tartani, illetve az igen tág lehetőségekkel élve részt venni a módosításokban, hogy számunkra is megfelelő legyen. Az, hogy a kari struktúra a törvénytervezetben nincs nevesítve, számomra nem ok hogy az EHÖK és a karok viszonya változzon vagy a kari autonómia csökkenjen. 
A kari önállósághoz az is hozzá tartozik, hogy az egyes területekre szakmai alapon kerüljenek a vezetők, ne vetülhessen az egyes tisztségviselőkre a politikai szimpátia árnyéka. Mindez reményeim szerint úgy valósítható meg biztosan, ha minden egyes területen a bizottság maga választja meg  a vezetőjét.
A kari autonómián kívül biztosítani kell, hogy az EHÖK hatékonyan tudja végezni munkáját, és az EHÖK vezetésének lehetősége legyen feladatok végrehajtására felkérni olyan személyeket akikkel jól és hatékonyan tud együtt dolgozni. Mindez nem mond ellent a korábbiaknak mivel ezek a referensek/biztosok/projektfelelősök csak az EHÖK elnökének, vagy elnökségének már meglévő jogait gyakorolhatják.
Az általam elképzelt munkamenet szerint tehát az elnökség – valamely bizottsághoz tartozó kérdés esetén a bizottság – megfelelően kidolgozott előterjesztés alapján kialakítja koncepcióját. Ez alapján részletes programterv készül melyet az elnökség fogad el. A végrehajtásért az EHÖK elnöke felelős melyhez (a kérdés súlyától függően) általa vagy az elnökség által kijelölt referensek segítségét veheti igénybe.
Az EHÖK-nek saját szervezeti felépítésén kívül az egész egyetem felépítésével kapcsolatosan is állást kell foglalnia. Ezekben az esetekben a hallgatók, hallgatói közösségek érdekeit kell figyelembe venni, így például a kari struktúra változásokat az EHÖK csak akkor támogathatja, ha egyrészt minden érintett ezt teszi, másrészt biztosítottnak látja az új kari struktúrában a hallgatók zavartalan oktatását. Ez utóbbira a TFK megszűnését követő adminisztratív problémák miatt kell kiemelten figyelni. Jelenleg tehát a Bárczi és a TÓFK összevonása a PPK-val még nagyon messze van a támogathatóságtól.

Közéleti ösztöndíjak
Az elmúlt évben az EHÖK rengeteget foglalkozott az ösztöndíjak kérdésével, azonban nem történt meg a pontos és egyértelmű szabályozás. Mivel a kérdés véleményem szerint messze nem olyan súlyú, mint amennyi energiát áldoztunk rá, így nagyon fontosnak tartom a gyors és mindenki számára megnyugtató szabályok kialakítását.
Ezen túl az ösztöndíjjal kapcsolatosan érdemes elgondolkodni néhány reformon, módosításon is. Az EHÖK már korábban elismerte, hogy a kollégisták közéleti tevékenységükért az EHÖK-től kell, hogy közéleti ösztöndíjat kapjanak (KDB elnökök ösztöndíja). Ezt továbbvihetjük úgy, hogy az EHÖK csak a felhasználható keretösszeget határozza meg, míg a pontos elosztást a KÖSZ végzi saját belátása szerint, mely módosítás a kollégisták törekvéseivel is egybecseng. További reformlehetőség, hogy az EHÖK a kis hallgatói létszámmal rendelkező karoknak is keretet biztosít a központi normatívából. Így az ezeken a karokon meglévő alacsonyabb normatíva nem fogja akadályozni a közéleti tevékenység fejlesztését, nagyobb motivációt biztosít a közéleti tevékenységben aktív hallgatóknak.

Kommunikáció
Az ELTE évszázados hagyományokkal rendelkező, az országban elismert tudományegyetem. Ennek megfelelően széles körben ismert, önmagában nevének reklámozása, kommunikációja szükségtelen. Azonban pont ebből adódik, hogy véleményét, értékszemléletét nem csak lehetősége eljuttatni a külső érdeklődők felé, hanem kötelessége, feladata is. A külső kommunikáción túl pedig az egyetem belső információáramlása is fontos, hogy a hallgatók és oktatók megismerjék az Egyetem és az egyetemi érdekképviselet vezetésének döntéseit, azok okait.
A kommunikáció terén erősségünk az érdekvédelemmel, a felsőoktatásban bekövetkező változásokkal kapcsolatos szervezeten belüli információ átadás melyben az EHÖK és a kari HÖK-ök igen jól teljesítenek. Ugyanez nem mondható el a szórakoztató, a kulturális, vagy a sportrendezvények terén. A következő évben feltétlen meg kell találnunk azokat a lehetőségeket, melyekkel áttörés érhető el elsősorban a sport és kulturális tevékenységekről való tájékoztatás terén. A hangsúly itt a már meglévő lehetőségek koordinált kihasználásán van, azaz a meglévő elektronikus fórumok (honlap, levelező lista, stb.), valamint a nem elektronikus lehetőségek (plakátolás, újsághirdetés) átgondolt egymásra épülő felhasználása a cél. (Jelenleg számos honlapon találhatók meg ezek az információk, melyek egységesítése, a közös oldal kialakítása és megismertetése jelentős előrelépés lenne az EHÖK számára.)
Internetes kommunikáció terén az EHÖK-nek a jelenlegi elnök határozottságával és Rektor Úr támogatásával sikerült felelősségi szinteket meghatároznia és eloszlatni az oktatókban, esetenként dékánokban felmerülő aggályokat. A létrehozott és működő ELTE-onlineon, a tavalyi állapothoz hasonlóan számos cikk jelenik meg az előrelépés elsősorban abban áll, hogy már hivatalosnak, az egyetem vezetése által elfogadottnak tekinthető. A következő feladat, hogy minden oktató előtt elismert legyen, objektív híradásai és szakmai tartalma miatt, megszűnjön, csökkenjen az esetleg még meglévő ellenérzés. Ezzel párhuzamosan kell megismertetni a hallgatók előtt is, hogy ők is tájékozódjanak a közéleti eseményekről. Ha a belső célközönség előtt elismertettük az oldalt, akkor kifele kell fordulni és eljutni oda, hogy az aki az ELTE-ről, vagy a felsőoktatásról akar tájékozódni, az ezt a honlapot, vagy az innen átvett másutt megjelent híreket olvassa.
További és talán legnehezebb feladat, hogy az ELTE hallgatói önkormányzatait a hallgatók előtt elismertessük. A hallgatóknak meg kell mutatni, hogy mit biztosítunk számukra, min dolgozunk, hogy a negatív sztereotípiák leépüljenek. A feladat összetettsége és nehézsége miatt ezen a téren feltétlen használnunk kell egymás ötleteit, tanácsait, az EHÖK-nek fontos koordináló szerepe van.
Tanulmányi és szociális terület
Az EHÖK ezen a téren mintaszerűen helyt állt az elmúlt 4-5 évben. Sok vita és kompromisszum árán létrehozott minden kar megelégedésére egy egységes szociális támogatási rendszert, közös irányelvekkel. Gördülékenyebbé és hatékonyabbá vált a lakhatási támogatási rendszer is. Idén az elektronikus leadás lehetőségét is biztosítani tudjuk és ennek tapasztalatai alapján gondolkozhatunk, hogy van-e értelme ezt más pályázatoknál is lehetővé tenni (ez értelemszerűen függ a kari, kollégiumi infrastruktúrától is). 
Tanulmányi területen az egyetemmel közösen megalkottunk egy új egyetemi tanulmányi és vizsgaszabályzatot, melyet a karok kiegészítettek saját szabályozásukkal. Ahol a karok szükségesnek érezték a kredites tanmenethez új ösztöndíjrendszert dolgoztak ki. Ezen kiemelkedő kérdéseken túl pedig számos kisebb területen is egységes véleményt alakított ki az EHÖK. A HÖK-ök képviselőinek ráadásul mindezt úgy sikerült elérniük, hogy a szakmai kérdésekből lényegében teljesen kimaradt a kari politika.
Mindezek alapján ezen a téren jelentős változtatásra nincs szükség fő cél az kell, hogy legyen, hogy a meglévő mentalitás megmaradjon a jövőben is, sőt az itt meglévő, közös célok és nem egyéni érdekekre épülő együttműködést kell más területeken is megvalósítani.
Sportszervezés
A sport területén a kezdeményezésekben, ötletekben és rendezvényekben nem szenvednek hiányt a kari hallgatói önkormányzatok, elsősorban szervezettségben kell előre lépni. A szervezettség egyrészt jelenti a kommunikációnál már leírt rendezvényekkel kapcsolatos karközi információáramlás megvalósítását, másrészt a sportesemények lebonyolításának koordinálását.
Az EHÖK sportszervezői csapatánál figyelembe kell vennünk, hogy ők elsősorban nem az önkormányzathoz, hanem sportjukhoz kötődnek. Nem bízhatjuk meg őket ad hoc jellegű feladatokkal, de év elején megadott pontos követelményrendszer esetén elvárhatjuk a pontos munkavégzést is. Már a pályázat kiírásakor egyértelművé kell tenni ezeket az elvárásokat, hogy az egyes sportágakban valóban legyen ELTE-s csapat, valóban legyen ELTE-s bajnokság. A meglévő ELTE-s csapatoknál létre kell hozni az ELTE-s identitást és cél az is, hogy elinduljanak országos és budapesti versenyeken is, melyhez sportegyesületre van szükség. 
A sportszervezők munkájához, tehát a sportegyesületet – az egyetem vezetésével egyeztetve – létre kell hozni, hogy ez ne jelentsen technikai hátrányt. Ezen kívül az ELTE sportközpontjával egyeztetve úgy kell kialakítani a termek elosztását, hogy a sportszervezők is használni tudják a számukra megfelelő időpontokban.
A sportrendezvények területén támogatni kell, hogy a Jeges Esthez hasonló, kar által, EHÖK támogatással szervezett, minden ELTE-snek szóló programok jöjjenek létre. A tavaszi és őszi sportnapokat tovább kell fejleszteni, mind a programok, mind a résztvevők számát tekintve. El kell jutnunk oda, hogy tömegsport rendezvényeinkkel megmozgassuk a hallgatókat és kedvet adjunk a testmozgáshoz.

Kulturális élet
Érdekes, vagy inkább sajnálatos módon az ELTE kulturális élete, tevékenységéről sokkal kevesebbet hallunk, tudunk, mint amennyire aktív. Működi egyetemi kórus, színjátszó kör, karokon megjelennek alkalmi színjátszó baráti körök. Ezen felül számos filmklub, kézműves klub működik, nem is beszélve a különböző előadássorozatokról. Ha mindehhez hozzávesszük az egyes szakkollégiumok nem szakmai, hanem inkább ismeretterjesztő programjait, akkor tényleg széles palettáról válogathatunk. Ennek ellenére biztosan állíthatjuk, hogy szinte bármelyik hallgatót megkérdezhetjük az ELTE kulturális életéről, az visszakérdez, hogy van-e ilyen egyáltalán.
Azért, hogy ez megváltozzon a kari illetve az egyetemi hallgatói önkormányzatok tehetnek lépéseket, az ugyanis nem várható, hogy a kulturális rendezvény szervezői maguktól elkezdik reklámozni tevékenységüket, sok esetben már majd ahhoz is erőfeszítéseket kell tenni, hogy legalább a HÖK-ökhöz juttassák el az információt. A kari és egyetemi kulturális élet erősítését azzal is lehet előmozdítani, hogy azok a karok, ahol erre már nagyobb hangsúlyt fektettek támogatást nyújtsanak a többieknek.
Itt tehát az az elsődleges feladatunk, hogy a sporthoz hasonlóan az információkat összegyűjtsük, majd azokat széles körben ismertté tegyük, ösztönözzük a szak és szociális kollégiumok együttműködését egymással és a hallgatói önkormányzattal.

Kollégiumi önállóság
Az ELTE szakmai és szociális kollégiumainak helyzete, problémái jelentősen eltérnek. Az EHÖK részeként működő KÖSZ feladata, hogy az eltérő kollégiumi álláspontok alapján megfogalmazza az egységes kollégiumi véleményt.
Mivel a kollégiumokban erős a közéleti tevékenység, rendezvényszervezés, így a hatékonyság növelése érdekében érdemes nagyobb önállóságot és több anyagi és infrastrukturális forrást biztosítani a KÖSZ számára, mint ami az EHÖK más bizottságai esetében megvan. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a KÖSZ által felhasználható pénzt a kollégiumok már további külső jóváhagyás nélkül fordíthassák céljaik megvalósítására, illetve, hogy kollégiumi kérdésekben a KÖSZ élhessen a hallgatók számára biztosított kollektív jogokkal, például az egyetértési joggal. Mivel a kollégiumokban az önkormányzatokhoz hasonlóan megvan a kidolgozott választási rendszer, azaz legitim módon kerülnek ki a vezetők érdemes nagyobb mozgásteret biztosítani számukra a közéleti tevékenységek díjazása terén (részletesebben az ösztöndíjaknál).
A kollégiumok költségvetésébe az elfogadott kollégiumi SZMSZ szerint a hallgatóknak betekintési joga van. Ezzel a jogával az EHÖK-nek, illetve a KÖSZ-nek élnie kell, hogy miután megismerte a forrásokat és a költségeket, részt vegyen és javaslatot tegyen a fejlesztési terveket illetően.

Külügyi szolgáltató iroda
A külügy területén nehezíti a HÖK-ök és az EHÖK feladatát, hogy általában a kari/egyetemi adminisztráció nem rendelkezik teljesen naprakész információkkal, gyakran tévesen tájékoztatják az érdeklődő hallgatókat. A külügyi munka ezen felül igen összetett, így az EHÖK-nek ezen a területen különösen fontos feladata a kari tisztségviselők képzése, tájékoztatása. Az elmúlt években számos kísérletet tettünk, hogy mind a külföldi hallgatók fogadását megoldjuk, mind a magyar hallgatók külföldre utazását segítsük. Ezek a kísérletek általában csak rövid, átmeneti eredményeket hoztak, látványos, átütő előrelépés nem történt. 
Ahhoz, hogy ezeket a nehézségeket túllépjük és jelentős eredményeket érhessünk el nagyon fontos, hogy a karok együtt, egységesen végezzék munkájukat, tájékoztassák egymást a lehetőségekről, segítsék egymás munkáját. A külügyi munka összetett, így érdemes az eltérő feladatokat megosztani egymás közt a külügyes csapatban, azzal együtt, hogy figyelni kell a kari specialitásokra is. Ezen felül érdemes szakmai téren támogatást és ötleteket kérni a HÖOK-tól, annak külügyi elnökhelyettesétől. Mindez jó vezetéssel és a karok felé, illetve a karoktól a hallgatók felé megerősített kommunikációval vezethet el ahhoz, hogy több hallgatónk jusson ki külföldre és a külföldieket is színvonalasabban tudjuk fogadni.
 
Gazdasági terület
Az EHÖK-nek az elmondottakon túl az alternatív források elérésében és megszerzésében is részt kell vennie. A karokon meglévő jól bejáratot szponzori pénzeken túl újabb forrásokat kell keresni, melyek biztosítani tudják az ELTE-n működő hallgatói önkormányzatok működését illetve lehetőséget kell teremtenünk a hallgatók támogatására. Az önmagukban, vagy kari szinten még nem elegendő létszámot képviselő rendezvények (sport, kultúra, tudományos) egységesen bemutatva vonzóbbak lehetnek a szponzorok számára.
Másik ilyen alternatív forrás, a pályázatok irányába, már elindult az EHÖK, ezt érdemes tovább erősíteni, illetve a karok kérésére számukra támogatást nyújtani. A pályázatírás/elszámolás alapvetően gyakorlatot és rutint igényel. Azon karok számára ahol erre még nincs erőforrás és infrastruktúra, ott az EHÖK nyújtana segítséget.
Az alternatív forrásokkal való megerősítése a hallgatói önkormányzatoknak egyrészt csökkenti az egyetemi költségvetéstől való függést, másrészt a támogatások kevésbé kötött és gyorsabban felhasználható forrást jelentenek, mint a központilag kapott működési keret. Természetesen ennek megvalósítására olyan egységes stratégiára van szükség, mely nem sérti egyetlen kar érdekét sem.

Budapest, 2005. október 6.	Gönci Balázs	

Szakmai önéletrajz

Személyes adatok
Név: 	Gönci Balázs
Születés időpontja: 	1980. november 5.

Tanulmányi tevékenység
–	Jelenleg kiegészítő fizika tanár szakos hallgató vagyok.
–	2005-ben az ELTE TTK-n fizikusként diplomáztam, biofizika szakirányon.
–	2002-ben Tudományos Diákköri munkát végeztem.
–	1998/1999-ben érettségiztem a Móricz Zsigmond Gimnáziumban és versenyeredményeim alapján nyertem felvételt az ELTE TTK fizikus szakára.

Közéleti tevékenység:
– 	2004. júliusától az ELTE TTK Hallgatói Alapítvány Kuratóriumának elnöke vagyok.
–	2003/2004-es tanévben ELTE TTK Hallgatói Önkormányzatának elnöke, az ELTE Egyetemi Hallgatói Önkormányzatának alelnöke voltam.
–	2002. január 31-től 2003. július 12-ig az ELTE TTK Hallgatói Önkormányzatának tanulmányi elnökhelyettese voltam, a Hallgatói Önkormányzat képviselője 2001. júliusától 2004. júliusáig voltam. 
–	A 2002/2003-as tanévben a Magyar Fizikushallgatók Egyesületének (Mafihe) voltam elnöke, 2003/2004-es tanévben pedig a Mafihe Ellenőrző Bizottságának elnöki posztját töltöttem be.
–	A 2001/2002-es tanévben a Mafihe ELTE Helyi Bizottságának elnöke voltam.

Elérhetőség
	Mobiltelefon: 30-6826480
	E-mail: gonci@elte.hu