Beszámoló a Szenátus 2006. október 30-ai üléséről
Készítette: Fazekas Tímea

Napirend részlete:
4. ELTE SzMSz II. kötet: HKR kari különös részének elfogadása
E napirend kapcsán most a TTK kari különös fejezettel kapcsolatos eseményeket olvashatjátok. Íme:

Bevezetés

Szász Péter, az ELTE Oktatási Igazgatója röviden ismertette, összefoglalta az előzményeket:
A Szenátus szeptemberi ülésén elfogadta a HKR általános részének 6. (juttatási) és 7. (térítési) fejezeteit. Az ezt kiegészítő kari különös fejezeteket azonban nem tárgyalta, hanem az október 30-ai ülésre halasztotta.

Hatályba lépés időpontja

Szász Péter ezután beszélt a hatálybalépés problémaköréről. Két lehetőséget vázolt, az egyik az azonnali, tehát az október 31-ei hatálybalépés, a másik pedig a február elsejei időpont.
Dezső Tamás, a BTK dékánja az okt. 30-ával értett egyet.
Michaletzky dékán úr hozzászólásában jelezte, hogy az e féléves alkalmazással értene egyet.
Forgó Melinda javasolta, hogy a különböző kari különös fejezetek esetén az egyes karok dönthessék el, hogy milyen időpontot tartanak elfogadhatónak. Érvként azt mondta el, hogy a hatályba lépés azért lehessen különböző az egyes karoknál, mert ez is kari sajátosság.
Rektor úr javasolta, hogy az egyes karok döntsék el azt, hogy november elseje, avagy február elseje legyen esetükben a megfelelő időpont.
Forgó Melinda erre reagálva jelezte, hogy a kormányrendelet szeptember elsejei hatálybaléptetést ír elő.
Rónay Zoltán, az ELTE főtitkára elmondta, hogy szerinte az alkalmazhatóság időpontjához kellene igazodni. Rektor úr előző felvetésére reagálva elmondta, hogy mivel a kari vezetők (dékánok, főigazgatók) Szenátus tagok egyben, ezért most, ezen az ülésen nyilatkozzanak a nekik megfelelő hatálybalépési időpontról.
Michaletzky dékán úr elmondta, hogy ő a november elsejei hatályba lépést szeretné a TTK-n azzal együtt, hogy az alkalmazhatóság időpontjának a szeptember elsejét kéri.

Az ELTE TTK kari különös fejezete

Rektor úr felkérte az oktatási igazgatót, hogy ismertesse a TTK kari különös fejezetével kapcsolatos kiegészítő javaslatát. A második és harmadik bekezdésben foglalt módosító javaslatait nem részletezte, és a negyedik, általa javasolt bekezdést viszont magyarázta.
Idézem a javaslatot:
„19. § (ad 148.§)
(1) A kreditfelvételért, kreditújrafelvételért kreditenként fizetendő díj az éves képzési és fenntartási normatíva összegének hatvanad része.
(2) A tanulmányaikat 2006. szeptember 1. előtt kezdő azon hallgatók esetén, akik nem lépték túl a képzési és kimeneti követelményekben meghatározott képzési időt, a kreditfelvételi és újrafelvételi díj kreditenként az éves képzési és fenntartási normatíva nyolcvanad része, de összesen nem lehet több, mint félévenként a hallgatói normatíva 25%-a (száz forintra kerekítve).
(3) Ha a tanulmányait 2006. szeptember 1. előtt megkezdő  hallgató - beleértve a diplomamunka kreditjeit is - 330 teljesített kredittel sem kaphat abszolutóriumot, akkor a 11.-13. félévi tanulmányai során a (2) pontban meghatározott kreditfelvételi díjat fizeti, de ennek összege félévenként nem haladhatja meg a hallgatói normatíva 50%-át.
(4) Azon kreditek, amelyek újrafelvételéért a jelen szabályzat hatályba lépést megelőzően a hallgató díjat fizetett, nem számítanak bele a 148. § szerinti, költségtérítési díj nélkül felvehető kreditek számába.”
Szerinte nem kell külön nevesíteni, hogy ez csak a 110% fölötti kreditekre vonatkozik, ez benne van a HKR 148. §-ban. Vagy ha igen, akkor felmerül, hogy a többi különös részben is így kellene eljárni.
Dékánunk kifejezte ezzel való egyetértését, és megjegyezte, hogy ezt ő automatikusnak, egyértelműnek gondolja.
Szász Péter rákérdezett arra, hogy a módosító javaslat tükrében hogyan is kellene konkrétan eljárni az egyes kreditek számolásánál.
Dékánunk javasolta, hogy az OHÜB (Oktatásszervezési és Hallgatói ügyek Bizottsága) vitassa meg a kérdést. Vázolta, hogy az idén felvett hallgatók esetében a szabályozás egyértelmű. A „régiek” tekintetében pedig a korábbi felsőoktatási törvény (ftv) más gyakorlatot tett lehetővé, az új ftv pedig annyit mond ki, hogy a régi hallgatók ne kerüljenek hátrányosabb helyzetbe annál, mint hogyha a régi ftv alapján folytatták volna tanulmányaikat.
Cseszregi Tamás, az EHÖK tanulmányi alelnöke felhívta a figyelmet arra, hogy véleménye szerint az ftv nem értelmezhető egyértelműen e kérdésben.
Rektor úr elmondta, hogy ő sem látja azt, hogy az ftv egyértelműen értelmezhető, így javasolta, hogy vagy most legyen egyértelmű, vagy tárgyalja az OHÜB a kérdést.
Dékánunk bejelentette, hogy a TTK Kari Tanácsán erről már született megegyezés.
Cseszregi Tamás hangsúlyozta, hogy minden hallgató számára biztosítani kell a 110%-nyi kredit felvételének lehetőségét.
Hivatkozott a törvényre (Ftv. 58.§ 4. bekezdés):
„Államilag támogatott képzésben biztosítani kell, hogy a hallgató egyéni tanulmányi rendjében, költségtérítés fizetése nélkül, az összes előírt kreditet tíz százalékkal meghaladó kreditértékű tárgyat vehessen fel.”
Cseszregi Tamás ismertette továbbá, hogy értelmezése szerint minden hallgató esetében akkor és csak akkor szedhető kreditenkénti költségtérítési díj, ha már a tíz százalékos ingyenes keretét kimerítette.

Szavazás

Rektor úr szavazást rendelt el a három, előzetesen írásban beérkezett módosító javaslatról (ezek egyike a TTK-ra vonatkozó Szász Péter féle javaslat, másik a hatálybalépés, a harmadik pedig a külföldi hallgatók számára történő juttatással kapcsolatos).
A Szenátus 24 igennel, ellenszavazat nélkül 3 tartózkodás mellett befogadta e három módosító javaslatot.

Néhány, a TTK kari különösét nem érintő kérdés tisztázása után Rektor úr a végszavazás megtételére kérte föl a Szenátust, mely az összesen nyolc kari különös fejezetet 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta.

Készült: 2006. október 31-án.